Данас је Видовдан – државни, верски и историјски празник. Слави се у знак сећања на Косовски бој 1389. године, када се српска војска супроставила турском продирању на Балкан.
![](https://i0.wp.com/www.caglas.rs/wp-content/uploads/2023/06/rps20230628_085244.jpg?w=640&ssl=1)
Ово је дан помена кнезу Лазару и српским ратницима погинулим у Бици на Косову. Због безбедносне ситуације, Епархија рашко-призренска одлучила је да видовдански парастос, уместо на Газиместану, ове године буде служен у манастиру Грачаница. Државна церемонија полагања венаца и одавања државних и војних почасти код Споменика косовским јунацима у Крушевцу.
Државна церемонија код Споменика косовским јунацима у Крушевцу
Изасланик председника Републике Србије, министар за рад, запошљавање, борачка и социјална питања Никола Селаковић предводиће државну церемонију полагања венаца и одавања државних и војних почасти поводом обележавања 634. годишњице од Боја на Косову у девет часова, код Споменика косовским јунацима у Крушевцу.
Селаковић ће претходно, у осам часова, положити венац и одати почаст кнезу Лазару у манастиру Раваница, у Ћуприји, саопштило је Министарство за рад, запошљавање, борачка и социјална питања.
Организатор комеморативне свечаности је Одбор Владе Републике Србије за неговање традиција ослободилачких ратова Србије у сарадњи са Градом Крушевцом.
Међу Србима празник има посебан етички и морални карактер, а речи кнеза Лазара пред Косовски бој преносе се генерацијама.
Видовдан се прославља достојанствено, мирно, без весеља. У свим православним храмовима служи се парастос нашим војницима палим на бојном пољу, и свим до данас пострадалим мученицима који су на разне начине живот дали за православну веру.
![](https://i1.wp.com/www.caglas.rs/wp-content/uploads/2023/06/rps20230628_085308.jpg?w=640&ssl=1)
Видовдан је један од најсветијих српских празника потврдом историје и предања. Видовдан је епски помен кнежеве клетве, кнежеве вечере уочи боја, Видовдан је божур који цвета да се никад не откине са Газиместана, светог тла које је срце сваког Србина.
Извор: РТС
Приредила: М.Матовић
Пре него што су Срби примили хришћанство дакле у паганском периоду њихов бог светлости и обиља али и бог рата био је Вид или Световид ,који је и данас у грбу Србије у облику огњила (оцила или чакмака) јер огањ даке светлост.Требало је бога светлости сомболички представити,па је зато узето огњило,којим се уз помоћ печурке зване труд која изизетно лепо мирише када се запали уз помоћ кремен камена.Пламен даје светлост Такву прелепу симболику тешко да има још неки државни грб.И није случајно што је на Видовдан ,дан тога бога рата био Косовски бој ,где су Срби поражени у боју али просветљени Божанском светлошћи.
У својој хроници из 12. века немачки свештеник Хелмод помиње Световида као врховног бога северозападних Словена, коме су подизани храмови и приношене му жртве на крају жетве, „из свих словенских крајева”.