СВЕТСКИ ДАН КРОМПИРА У СРБИЈИ, 30. МАЈ, БИЋЕ ОБЕЛЕЖЕН У ГУЧИ
ОКОСНИЦА ПРОГРАМА – ОКРУГЛИ СТО О ПРОИЗВОДЊИ, ПРОМЕТУ И ПРЕРАДИ КРОМПИРА
Скупштина Центра за кромпир и Еколошко друштво „Драгачево“ донели су одлуку још почетком године да се 30. маја пригодним програмом у Гучи, у кафани „Дачо“, обележи Светски дан кромпира. Ова иницијатива је добила подршку бројних произвођача, дистрибутера, прерађивача, као и увозника семенског и конзумног кромпира са подручја читаве Србије.
![](https://i2.wp.com/www.caglas.rs/wp-content/uploads/2024/05/Vadjenje-krompira.jpg?w=640&ssl=1)
Идеју да се баш у Гучи, српској престоници трубаштва, обележи Светски дан кромпира осмислила је група великих ентузијаста који су добар део живота посветили унапређењу производње, промета и прераде овог значајног повртарског производа, врло заступљеног у нашој исхрани. Међу њима су били најпредузимљивији председник Скупштине Центра за кромпир у Гучи др Зоран Броћић, иначе универзитетски професор, др Живко Бугарчић („Арум Деч“), Радомир Ђекић, некадашњи стручни сарадник „Галенике- Фитофармације“ и Душан Р. Ивановић, председник ИО Еколошког друштва „Драгачево“, који су, сваки на свој начин, пружили огроман допринос домаћој производњи кромпира.
– Сматрамо да је право место за обележавање Светског дана кромпира наша мала варош у срцу Драгачева. Гуча је српска престоница трубе, али и кромпира. Свима је познато какву је и колику улогу у производњи овог изузетно значајног пољопривредног производа за исхрану становништва својевремено имао Центар за кромпир у Гучи. Због тога, у име групе ентузијаста која је иницирала ову сјајну идеју, као и организатора програма који ће бити уприличен 30. маја, у кафани„Дачо“ у Гучи, желим да кажем да сматрамо да је наша обавеза, али истовремено и част да на адекватан начин обележимо тај дан, како би наша земља постала видљивија на мапи светске производње кромпира. Имамо намеру да на скупу у Гучи покренемо иницијативу да се формира Удружење за кромпир Србије, које ће се бавити унапређењем производње и решавањем свих проблема са којима се сусрећу произвођачи ове значајне повртарске културе. Имамо мало специјализованих кадрова, па се поставља питање ко ће да ради у будућности у овој области, ко ће се бавити науком, иновацијама и стварањем нових сората кромпира у Србији – рекао је за наш недељник Милић Домановић, в. д. директора Центра за кромпир у Гучи.
Програм обележавања Светског дана почиње округлим столом ( 30. маја, у 11 сати, у кафани „Дачо“), који ће обухватити пресек стања у производњи кромпира у протеклих десет до двадесет година, проблеме са којима се суочавају произвођачи и прерађивачи, као и перспективе гајења ове пољопривредне културе. О овим значајним темама говориће Живко Бугарчић као добар познавалац прилика у овој области производње. Након округлог стола биће организована и дегустација јела од кромпира. Програм ће употпунити основци из Гуче рецитовањем стихова посвећених кромпиру.
Очекује се да ће овом скупу присуствовати бројни произвођачи, прерађивачи и увозници кромпира, као и представници семенских кућа и заштитари. Позив да присуствују програму обележавања Светског дана кромпира упућен је и представницима Министарства трговине и Министарства пољопривреде.
Кромпир је значајна пољопривредна култура, четврта у свету по површинама које заузима, а пета по укупној производњи. У Србији се производи на 22.000 хектара. Наша домаћа семенска производња кромпира је базирана на увозу страног елитног семена, које се код нас репродукује у ниже класе, па се даље даје у кооперацију.
– Постоје домаће семенске куће које репродукују и умножавају увозни семенски материјал кромпира из водећих држава у тој производњи. Наш задатак је да у наредном периоду радимо на повећању приноса и новом сортименту кромпира, јер климатске промене које су све израженије неповољно утичу на производњу и доносе нове болести. Поставља се питање да ли имамо довољно уско специјализованих кадрова који могу да одговоре на нове изазове у тој производњи, али истовремено и да ли ћемо их имати у будућем периоду – истиче наш саговорник.
Организатори скупа позивају све угоститеље на подручју Моравичког, Златиборског и Рашког округа, али и читавој Србији, да Светски дан посвећен овој пољопривредној култури обележе припремањем специјалитета од кромпира, које ће уврстити на своје меније и служити их 30. маја.
В. С.
Kромпир има кључну улогу у глобалној прехрамбеној безбедности и исхрани становништва. Организација Уједињених нација за храну и пољопривреду (ФАО) поздравила је 8. децембра прошле године одлуку УН да се 30. мај прогласи Светским даном кромпира. Предлог Генералној скупштини УН је потекао од Перуа, јер је та држава дом за неколико хиљада сорти кромпира и у њој се налази Међународни центар за кромпир ИПЦ. Иначе, 2008. је обележена као Међународна година кромпира.