ОТКРИЋА АРХЕОЛОГА НАРОДНОГ МУЗЕЈА НА НОВОМ ЛОКАЛИТЕТУ ЦРКВИНЕ – МАЛА РЕКА У ВИЧИ
Народни музеј из Чачка је током јула ове године, након скоро 40 година и последњих истраживања једног локалитета у атару Виче – Стојковића градине, на територији овог села спровео археолошка ископавања новог локалитета. Реч је о локалитету Црквине– Мала Река.
Директорка Народног музеја Делфина Рајић, тим поводом, подсећа да досадашња проучавања прошлости Виче и забележених 11 локалитета указују да на овом простору постоји континуирани живот од праисторије до данас.
![](https://i0.wp.com/www.caglas.rs/wp-content/uploads/2024/07/2.jpg?w=640&ssl=1)
– Постоји неколико топонима са називом Црквиште или Црквине која указују на вероватно постојање средњовековних или нешто каснијих сакралних објеката. Заузећем пароха Вичког, јереја Немање Матејића и председника и чланова одбора Црквене општине Вича и, у сарадњи са управом и кустосима Народног музеја Чачак, одлучено је да се археолошка истраживања спроведу на локалитету Црквине – Мала Река.
Вички парох јереј Немања Матејић објашњава историјски значај овог локалитета, као иразлоге за његова даља истраживања и заштиту.
– На месту Мала Река код Главоњића гробља налазе се остаци цркве са часном трпезом која је посвећена Св. Илији, пророку, која је служила до 1840. године. По предању, ова црква је подигнута на остацима средњовековног Манастира Рељевца. Последњих година постоји спремност шире заједнице и цркве да се ова локација истражи и заштити од даљег пропадања. Финансијска средства су обезбеђена од прилога локалног верујућег народа и Општине Лучани и ове године су се стекли услови да се богоугодни посао започне и ако Бог да заврши – истиче јереј Матејић.
![](https://i0.wp.com/www.caglas.rs/wp-content/uploads/2024/07/2.jpg?w=640&ssl=1)
Археолог чачанског Народног музеја Вујадин Вујадиновић навео је шта је током јулске кампање откривено на наведеном локалитету.
– Током овогодишњих истраживања откривени су камени темељи мање цркве димензија 5,30 х 4,50m. Судећи по великом броју гвоздених закивака над плитким темељом налазила се црква начињена највећим делом од дрвета. Пронађен је и мањи број налаза од грнчарије који употребу цркве датује у 18 и 19. век. Дуж јужне стране, али и северозападно од цркве, уочено је неколико великих камених плоча које указују да се током коришћењаоко црквеног објекта формирало и гробље. Нажалост, због високог нивоа подземних вода није постојала могућност истраживања простора на ком су се ове плоче налазиле – рекао је археолог Вујадиновић и истакао да је у истраживањима учествовала и Љубинка Богићевић, археолог из Чачка, која је била задужена за техничку документацију.
З. Л. С.
Фотографије: Народи музеј Чачак