Formiranjem zemljoradničke zadruge i izgradnjom objekta za skladištenje voća, ublažile bi se posledice čestih elementarnih nepogoda u poljoprivredi, jedinoj fabrici pod otvorenim nebom, jedan je od zaključaka danas održanog sastanka između nezadovoljnih čačanskih proizvođača kajsije i gradskog rukovodstva.
![](https://i1.wp.com/www.caglas.rs/wp-content/uploads/2019/07/Screenshot_10.jpg?w=640&ssl=1)
Naravno da ih razumemo u potpunosti i da je „fabrika pod vedrim nebom – poljoprivreda“ najvažnija. Posebno važna tema je mogućnost prerađivačkog, odnosno skladištnog prostora u tom delu grada Čačka, rekao je gradonačelnik Milun Todorović.
–Došli smo do zaključka da, iako Grad ne može da se bavi tim poslovima, mora i može da obezbedi infrastrukturne i ostale neophodne uslove da se kroz jednu zadrugu, koju bi vođari iz Miokovaca veoma brzo osnovali, radi na realizaciji skladištnog prostora. A nadam se kasnije, u nekoj drugoj fazi, i prerađivačkih kapaciteta – rekao je Todorović. On je istakao da zasadi kajsije u čačanskom kraju pokrivaju nešto manje od 20 odsto roda na teritioriji cele Srbije i zbog toga je ona, kako je istakao, strateški važna za Grad. Oko 500 hektara zasada ima u čačanskom kraju, od toga 350 hektara samo u Miokvcima, rekao je Todorović.
![](https://i2.wp.com/www.caglas.rs/wp-content/uploads/2019/07/Screenshot_11.jpg?w=640&ssl=1)
-Otkupna cena je veoma niska. Kada su voćarski zasadi pogođeni gradom i cena je veoma niska. Otkupljivači naravno da čekaju da ona bude još niža, što je takođe neprihvatljivo i mi ne možemo da utičemo na to. Ono što je važno je da se zaista obezbedi skladištni prostor i da se voće plasira na tržište, kada, pre svega ekonomski uslovi, budu prihvatljivi. Moramo na tome zajedno raditi, i ministartvo, i mi kao lokalna samouprava i proizvođači. Ponavljam, to je moguće preko jednog ozbiljnog udruženja, odnosno preko zadruge, koja će moći da aplicira za sve projekte iz različitih fondova. To je ogroman novac. Niko od ovih voćara nema taj novac koji može da investira u skladištni prostor, odnosno hladnjaču, a ako bude ekonomskog interesa i u prerađivački kapacitet. To su veoma skupe investicije, tako da se moramo dosta osloniti na neke druge izvore, a to je pre svega Vlada Republike, ali i međunarodni fondovi – zaključio je Todorović.
I. M.