У Светом Писму нигде не стоји тачан опис настанка анђела и осталих небеских сила. О њима пишу многи теолози. Још пре њихових писања апостол Павле опомиње Грке да воде рачуна на који начин поштују анђеле пошто се у то веровање одомаћило поистовећивање анђела са митским створењима и бићима. Апостола Павла на Аеропагу у Атини слушао је и Дионисије који је примио Свето Крштење чим је чуо апостолову проповед. Недуго након тога Дионисије је имао духовно откривење у којем му је објављена тајна о анђелима. Спис о анђелима можемо пронаћи под називом Псеудо-Дионисије, пошто не смемо са сигурношћу да га поистоветимо са Дионисијем. Пре ће бити да је овај спис саставио неко од његових ученика и потписао га учитељевим именом.
![](https://i1.wp.com/www.caglas.rs/wp-content/uploads/2024/07/526.-Broj-–-kopija.jpg?w=640&ssl=1)
Дионисије је, сходно откривењу, све анђеоске силе поделио у три групе са подгрупама;
1) Виши:
а) серафими; шестокрили анђели који су непрестано у Господњој близини и певају свет, свет, свет Господ Саваот! Пуно је небо и земља славе његове!
б) херувими; анђели наоружани пламеним мачем који, између осталог, чувају врата раја.
в) престоли; богоносни, они који по благодати тајанствено и недокучиво носе Бога у себи. Њихова улога је да надахњују владаре, судије, господаре… да буду праведни и побожни у одлукама које се тичу многих људи.
2) Средњи:
а) господства; изливају силу благоразумног господарења и мудрог управљања властима на земљи, да би оне добро управљале над овереним им областима на земљи. Уче како се влада осећањима, подучавају смирењу, господарењу над својом вољом и страстима.
б) силе; кроз њих Господ твори своја чудеса. Они чине и превелика чудеса, изливају своју благодат на угоднике Божје, исцељују болести. Помажу човеку и дају му снагу да издржи кроз невоље и изазове.
3) Нижи
а) начала; називају се тако јер началствују, старешинују, над нижим анђелима. Управљају Васељеном и чувају царства и кнежевине свих земаља и народа, чувају племена, језике…
б) арханђели; откривају пророштва, просвећују и помажу разумевању воље Божје коју добијају од виших чинова и саопштавају је нижим чиновима, а преко њих људима. Има их седам и они су (наведена су изворна имена, у посрбљеном облику сваком се на крају имена додаје слово „О“):
Михаил (Ко је као Бог), стоји са десне стране Бога, војсковођа је небеске војске, победник над Сотоном.
Гаврил (Јунак Божји), посебни гласник Духа Светога, весник Божјих Тајни.
Рафаил (Помоћ и исцељење Божје), утешитељ жалосних и исцелитељ болесних.
Урил (Огањ Божји), просветитељ неверујућих.
Салатил (Молитвеник Божји), анђео молитве који непрестано моли Бога за све људе, а и њих саме побуђује на молитву.
Јегудил (Слава Божја), укрепитељ људи који се труде ради славе Божје.
Варахил (Благослов Божји), анђео који људима доноси благослов и благодат од Господа.
в) анђели; заштитници људи, чувари. Јављају људима тајне и намере Божје, поучавају људе да врлински живе.
Сви споменути анђеоски чинови називају се једним именом АНЂЕЛИ. Међу њима влада савршено једномислије, једнодушје и љубав. А постоји и потпуна послушност нижих чинова вишим, а све заједно поштују Божју вољу.
Сама реч анђео потиче из јеврејског језика од именице malah, која има значење посланик, гласник, весник. Анђео има исто значење и на грчком (αγγελος), латинском (angelus) и на арапском (melek) језику. Они имају значајну улогу у све три монотеистичке религије. У Старом Завету представљени су као бестелесна, духовна бића. Они не једу, не пију, не рађају се и не умиру. Понегде су представљени као људи, а тада су обучени у чисте и беле хаљине. Такође, у Старом Завету су увек представљени као носиоци Божје поруке људима.
И у Старом и у Новом Завету спомињу се добри и лоши анђели. Зле анђеле предводи пали анђео Сотона, непријатељ човечји. Каже се да су створени пре било чега створеног, пре света и времена. По благодати Божјој су бесмртни, словесни и имају слободну вољу коју могу да искористе. Управо је ту слободу злоупотребио Сатанаило и зато је пао са небеса.
Јован Дамаскин пише да су анђели створени бестелесни, посебно недокучиви људском оку. Али, када се јављају људима они то чине у телима и природи какви они (анђели) јесу, у пуном и застрашујућем блештавилу своје светости. Могу попримити онај облик какав Бог жели од њих (људски, пламени стуб, као облак…). Анђели заступају људе пред Богом молећи се за њих и њихово (људско) спасење, а људима доносе Божје дарове (као архангел Гаврило).
Архангел Гаврило
Арханђелу Гаврилу узносимо хвалу у песмама, приређујући му празнични сабор по два пута годишње. Његов први сабор празнујемо сутрадан по Благовестима Пресветој Богородици, 8. априла (26. марта по старом календару). Овај Арханђел Божји научио је Мојсија писању књига, испричао му све о постанку света, стварању првог човека Адама, о потопу и раздељењу народа, објасни му положај планета небеских, научи га аритметици, геометрији и свакој другој мудрости.
Он пророку Данилу протумачи виђења о царевима и царствима, која су имала касније настати, обавести га о времену ослобођења људи Божјих из вавилонског ропства и о времену првог доласка Христа у свет.
Он се јави праведној и светој Ани и рече јој да ће затруднети и родити преблагословену кћер која ће се звати Марија.
Он се јавио и светом свештенику Захарији и благовестио му да ће његова жена Јелисавета родити светог Јована Претечу Господњег.
Овај првак Божји, послат од Бога у Назарет да јави Пречистој Деви Марији, обрученој за праведног Јосифа о њеном зачећу Сина Божјег осењењен и дејством Светог Духа у њој. Он исти јави се и Јосифу у сну, уверивши га у девственост свете Деве Марије. А кад се Господ наш роди у Витлејему, овај Анђео Господњи јави се пастирима који су чували ноћну стражу код стада свог и рече им да се родио Христос. Он, који је био Благовесник зачећа и рођења Господњег, показује се благовесником и Васкрсења Његова.
Најпознатији приказ светог Архангела Гаврила налази се на фресци Бели Анђео која је на северној страни храма манастира Милешева. Својевремено је испод фреске био ћивот са моштима Светог Саве. На фресци је приказан архангел Гаврило који показује на празан гроб и јавља да је Христос Васрксао.
Ђакон Ђорђе Чоловић